Willa Cather
Willa Sibert Cather(ová) (7. prosince 1873, Winchester, Virginie – 24. dubna 1947, New York) byla americká spisovatelka, básnířka a kritička, laureátka Pulitzerovy ceny.
Willa Cather | |
---|---|
![]() | |
Narození | 7. prosince 1873 Gore |
Úmrtí | 24. dubna 1947 (ve věku 73 let) Manhattan |
Příčina úmrtí | neurologická porucha |
Místo pohřbení | Jaffrey |
Povolání | spisovatelka, básnířka, romanopiskyně, novinářka, esejistka a životopiskyně |
Alma mater | University of Nebraska–Lincoln |
Významná díla | Alexander's Bridge O Pioneers! The Song of the Lark My Ántonia One of Ours … více na Wikidatech |
Ocenění | Pulitzerova cena za beletrii (1923) Národní ženská síň slávy (1988) společník Americké akademie umění a věd National Cowgirl Museum and Hall of Fame William Dean Howells Medal of the American Academy of Arts and Letters |
Podpis | ![]() |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](../I/Willa_Cather_ca._1912_wearing_necklace_from_Sarah_Orne_Jewett.jpg.webp)
Život
Narodila se v početné rodině baptistických farmářů ve Virginii, roku 1882 se však rodina přestěhovala do Nebrasky, což byl v té době ještě divoký západ. Studovala anglickou literaturu na University of Nebraska, kde roku 1894 promovala a pracovala jako novinářka a kritička.
Od roku 1896 žila v Pittsburghu, kde učila angličtinu a latinu a psala do různých časopisů. Roku 1906 se přestěhovala do New Yorku a pracovala jako redaktorka pro McClure’s Magazine, kde roku 1912 také vyšel na pokračování její první román Alexander's Bridge. Proslavila se následující trilogií z prérie O Pioneers! (1913), The Song of the Lark (1915) a My Antonia (1918) a roku 1923 obdržela Pulitzerovu cenu za román One of Ours.
Dílo
Na začátku ji inspiroval Henry James, jinak dávala přednost spisovatelům jako Dickens, Thackeray, Emerson, Hawthorne, Balzac, Flaubert nebo Tolstoj před svými současníky, jako byl James Joyce nebo Gertrude Steinová.
Hlavním tématem jejích románů je tvrdý život švédských, francouzských a českých přistěhovalců, kteří po roce 1862 (na základě Homestead Act) získávali půdu v Nebrasce. Sama však přes rostoucí popularitu žila skrytě v New Yorku se svou lesbickou přítelkyní, nevyjadřovala se k aktuálním otázkám a než zemřela, nařídila spálit celou svoji korespondenci.
Citát
"Kde je velká láska, tam jsou vždycky zázraky."[1]
Spisy
Její díla byla přeložena do mnoha jazyků, česky a slovensky vyšlo:
- Lucy Gayheartová. Praha: Vyšehrad 1985
- Moje Antonie. Praha: Práce 1975
- Profesorov dom. Bratislava: Tatran 1972
- Smrt si jde pro arcibiskupa. Praha: Vyšehrad 1972
- Stíny na úskalí. Praha: F. Borový 1932
Ocenění
Získala devět čestných doktorátů amerických univerzit a podle jejích novel a románů vznikla řada filmů.
- 1923: Pulitzerova cena za román "One of ours"
- 1929: Zvolena členkou American Academy of Arts and Letters
- 1930: Howelova medaile American Academy of Arts and Letters za román "Smrt si jde pro arcibiskupa"
- 1933: francouzská "Prix Femina Americain" za román "Stíny na úskalí"
- 1944: Zlatá medaile American Academy of Arts and Letters za životní dílo.
Odkazy
Reference
- W. Cather, Smrt si jde pro arcibiskupa. I., kap. 4.
Literatura
- Ottův slovník naučný nové doby, heslo Cather, Willa Sibert. Sv. 2, str. 853
- Otakar Odložilík, Obrázky z dvou světů, Lund 1958
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Willa Cather na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Willa Cather
- (anglicky) Willa Cather Historical Center v Red Cloud
- (anglicky) Willa Cather Archive na University of Nebraska
- (anglicky) Fotogalerie ve Willa Cather Archive
- (anglicky) Willa Cather. A Brief Biographical Sketch by Amy Ahearn
- (anglicky) Find a grave Starý hřbitov, Jaffrey Center, Cheshire County, New Hampshire, kde je Willa Cather pohřbena