Christian Wolff
Christian Wolff (24. ledna 1679 Vratislav – 9. května 1754 Halle) byl německý osvícenský filozof. Je po něm pojmenována měsíční hora Mons Wolff ležící v pohoří Montes Apenninus.[1][2]
Christian Wolff | |
---|---|
![]() | |
Narození | 24. lednajul. / 3. února 1679greg. Vratislav |
Úmrtí | 9. dubna 1754 (ve věku 75 let) Halle |
Povolání | právník, matematik, filozof a vysokoškolský učitel |
Alma mater | Univerzita Jena (od 1699) Lipská univerzita |
Témata | matematika, filozofie, právní věda, metafyzika a filozofická logika |
Ocenění | člen Královské společnosti |
Vlivy | Gottfried Wilhelm Leibniz Ehrenfried Walther von Tschirnhaus |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Leibnizovy myšlenky by pravděpodobně neměly tak dalekosáhlý vliv na další vývoj filozofie, pokud by je Christian Wolff, jako jeho žák a následovník, neuspořádal v propracovaný systém, který oslovil širokou veřejnost.
Život
Vyučoval nejprve v Halle, a když byl odtamtud přičiněním církevních kruhů vypuzen, přednášel s velkým úspěchem na univerzitě v Marburgu. Za jeho života ovládal „leibnizovsko-wolffovský“ systém německé univerzity až do doby, kdy vyšla hlavní díla Kantova.
Ve svých spisech filozoficky zpracoval všechny hlavní obory vědění, tedy i psychologii, kterou považoval za součást propedeutiky (přípravy) ke studiu filozofie. Termín psychologie se od té doby stal v Německu běžným. Psychologii rozdělil na dva obory, a to na psychologii empirickou a racionální. V díle Psychologia empirica z roku 1732 se zabýval zkoumáním duševního života metodou introspekce; zavedl zde také pojem psychometrie. Ve spise Psychologia rationalis z roku 1734 uvádí především metafyzické spekulace o podstatě lidské duše.
![](../I/Wolff-tablica.jpg.webp)
Podle něj je základní duševní silou síla představivosti (lat. vis repraesentativa), která je zároveň stálou snahou po činnosti, po změně představ. Uvádí, že živá představa pohybu vede k jeho uskutečnění, což považuje za důkaz, že i snažení je projevem základní síly představovací.
Pro vybavování představ vyslovil tento zákon: minulý obsah se vybavuje celý, když přítomný obsahuje jeho část.
Patří k zakladatelům nauky o pozornosti, kterou chápe jako schopnost duše dát jedné části složeného vjemu větší jasnost než ostatním. Čím je pozornost větší, tím menší je její rozsah. Poznávací procesy dělil na vyšší a nižší. Vyšší vždy vyžadují užívání slov či jiných znaků.
Myšlenky Christiana Wolffa šířila první učená společnost na území ovládaném rakouskými Habsburky Societas eruditorum incognitorum in terris Austriacis prostřednictvím prvního vědeckého časopisu v monarchii Monatliche Auszüge.
Reference
- Mons Wolff, Gazetteer of Planetary Nomenclature, IAU, USGS, NASA (anglicky)
- Antonín Rükl: Atlas Měsíce, Aventinum (Praha 1991), kapitola Timocharis, str. 68, č. mapového listu 21, ISBN 80-85277-10-7
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Christian Wolff na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Wolf v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Christian Wolff